Každý zamestnanec, ktorý v danom kalendárnom roku odpracoval aspoň 60 pracovných dní pre jedného zamestnávateľa, má nárok na dovolenku. Bez ohľadu na vek či pracovnú pozíciu upravuje Zákonník práce základnú, minimálnu, výmeru dovolenky za kalendárny rok v rozsahu 4 týždňov. Zamestnávateľ môže pridať dovolenku navyše ako benefit – a v praxi sa to často využíva.
Zákonník práce stanovuje výnimky pre rôzne profesie:
Zákonník práce určuje tri základné výmery dovoleniek, a to nárok na dovolenku za kalendárny rok alebo jej pomernú časť, nárok na dovolenku za odpracované dni alebo nárok na dodatkovú dovolenku.
Pokiaľ váš pracovný pomer trvá kratšie ako rok, ale dlhšie ako 60 dní, vypočíta sa Vám pomerná časť dovolenky. Pomerná časť dovolenky je za každý celý kalendárny mesiac nepretržitého trvania toho istého pracovného pomeru jedna dvanástina dovolenky za kalendárny rok.
Zamestnancovi, ktorému nevznikol nárok na dovolenku za kalendárny rok ani na jej pomernú časť, pretože nevykonával v kalendárnom roku u toho istého zamestnávateľa prácu aspoň 60 dní, patrí dovolenka za odpracované dni v dĺžke jednej dvanástiny dovolenky za kalendárny rok za každých 21 odpracovaných dní v príslušnom kalendárnom roku.
Zamestnanec, ktorý pracuje po celý kalendárny rok pod zemou pri ťažbe nerastov alebo pri razení tunelov a štôlní, a zamestnanec, ktorý vykonáva práce zvlášť ťažké alebo zdraviu škodlivé, má nárok na dodatkovú dovolenku v dĺžke jedného týždňa. Ak zamestnanec za týchto podmienok pracuje len časť kalendárneho roka, patrí mu za každých 21 takto odpracovaných dní jedna dvanástina dodatkovej dovolenky.
Počet zostávajúcich hodín dovolenky nájdete na každej výplatnej páske.
Pri nástupe do nového zamestnania zákonník práce umožňuje vybrať časť dovolenky už počas skúšobnej dovolenky. Podmienky čerpania dovolenky ale stanovuje zamestnávateľ a ten môže v zmluve určiť možnosť čerpania dovolenky až po uplynutí skúšobnej doby.
V prípade, že zamestnanec nastúpi do práce v priebehu roka, nárok na dovolenku sa mu pomerovo znižuje podľa toho, v akom mesiaci nastupuje a koľko dní do konca roka odpracuje. V tomto prípade totiž nemáte nárok na celých 20 či 25 dní dovolenky. Bude sa vám pomerne krátiť. Za každých 21 odpracovaných dní máte nárok na jednu dvanástinu vašej ročnej dovolenky.
V prípade skončenia pracovného pomeru, či už výpoveďou zo strany zamestnanca, alebo zamestnávateľa, máte dve možnosti:
Pokiaľ pracovný pomer prerušíte v priebehu kalendárneho roka, nárok na dovolenku bude iba za obdobie, počas ktorého váš pracovný pomer u daného zamestnávateľa trval.
Ak si zamestnanec nemôže vyčerpať dovolenku v kalendárnom roku preto, že zamestnávateľ neurčí jej čerpanie, alebo pre prekážky v práci na strane zamestnanca, zamestnávateľ je povinný poskytnúť zamestnancovi dovolenku tak, aby sa skončila najneskôr do konca nasledujúceho kalendárneho roka. Ak zamestnávateľ neurčí zamestnancovi čerpanie dovolenky najneskôr do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka tak, aby zamestnanec vyčerpal dovolenku do konca tohto kalendárneho roka, čerpanie dovolenky si môže určiť zamestnanec. Toto čerpanie dovolenky je zamestnanec povinný oznámiť zamestnávateľovi písomne, najmenej 30 dní vopred; uvedená lehota môže byť so súhlasom zamestnávateľa skrátená.
Evidenciu dovolenky zamestnancov a následný výpočet náhrady mzdy za dovolenku vám uľahčíAk si zamestnankyňa alebo zamestnanec nemôže vyčerpať dovolenku pre čerpanie materskej dovolenky, otcovskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky ani do konca nasledujúceho kalendárneho roka, nevyčerpanú dovolenku im zamestnávateľ poskytne po skončení materskej dovolenky, otcovskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky.
Ak si zamestnanec nemôže vyčerpať dovolenku, pretože bol uznaný za dočasne pracovne neschopného pre chorobu alebo úraz, ani do konca nasledujúceho kalendárneho roka, nevyčerpanú dovolenku mu zamestnávateľ poskytne po skončení dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca.
Čerpanie dovolenky obvykle funguje tak, že si zamestnanec naplánuje dovolenku a dohodne sa s kolegami, kto ho zastúpi. Zamestnávateľ potom dovolenku schvaľuje.
Obvykle je to formalita, ale podľa zákonníka práce môže zamestnávateľ prihliadať na prevádzkové dôvody a dovolenku zamestnancovi zamietnuť. Vždy by ale mal zohľadniť aj záujmy zamestnanca.
Zamestnávateľ tiež môže určiť čerpanie dovolenky, teda dovolenku zamestnancovi prikázať. Oznámiť mu to však musí písomne aspoň 14 dní vopred. Môže rozhodnúť aj o hromadnom čerpaní dovolenky – bežné bývajú napríklad vianočné celozávodné dovolenky vo výrobných firmách.
Zamestnávateľ ale nesmie dovolenku naplánovať na dobu, kedy:
V prípade, že zamestnávateľ porušuje práva zamestnanca alebo prekračuje svoje právomoci, môže sa zamestnanec obrátiť na inšpektorát práce.
Prečo je dôležité evidovať reklamácie efektívne? S reklamáciami sa stretávajú firmy v rôznych odvetviach podnikania.…
Čo je hromadné fakturovanie a jeho výhody Hromadné fakturovanie je proces, ktorý umožňuje firmám vystavovať…
Povinná registrácia za platiteľa DPH od obratu 50 000 eur Do konca roka 2024 platí,…
Dohody, na ktoré môžu pracovať dôchodcovia Poberatelia niektorého z dôchodkov môžu byť zamestnaní na tieto…
Čo je finančné účtovníctvo a ako sa líši od manažérskeho? Cieľom finančného účtovníctva je dať…
Výhody a nevýhody online účtovníctva Hlavným dôvodom, prečo firmy pracujú v online účtovníctve, je flexibilita.…
Užíváme cookies, abychom vám zajistili co možná nejjednodušší použití našich webových stránek. Pokud budete nadále prohlížet naše stránky předpokládáme, že s použitím cookies souhlasíte.
Cookie policy